![](https://old.nung.edu.ua/files/styles/medium/public/news_image/osvechenie_v_teplice-7.jpg?itok=2rKtPWi5)
Щоразу, смакуючи несезонними ягодами та овочами, ми отримуємо гастрономічне задоволення, але навряд чи замислюємося, як непросто тепличним господарствам перетворювати зиму на літо. Маленькі «дива» тут - на кожному кроці, адже всі функції Матінки-Природи на себе бере людина. Вона вирішує, коли з’являться перші паростки, коли почнеться цвітіння й коли зав’яжуться плоди… А функції чарівної палички виконує сучасна техніка.
Як же вона працює? Як власноруч створити електронну «няню» для рослин? Над усім цим замислився студент Інституту інформаційних технологій Івано-Франківського національного технічного університету нафти і газу (гр.МТТм-19-1) Василь Гринюк і взявся за розробку системи контролю мікроклімату в тепличних приміщеннях. Ще навчаючись на третьому курсі, зацікавився електронними приладами й обладнанням із датчиками, тож тепер заходився збирати по крихтах всю доступну інформацію щодо розв’язання технічних проблем тепличних господарств. Замовив із Китаю необхідні елементи майбутньої конструкції й взявся до праці. Вже за якихось два місяці на світ з’явився макет системи контролю мікроклімату в тепличних приміщеннях, а вже невдовзі його було запропоновано до уваги журі Всеукраїнського конкурсу студентських наукових робіт зі спеціальності «Метрологія та інформаційно-вимірювальна техніка». І ось результат - перемога!
Сам Василь Гринюк нею не хизується, навпаки, скромно каже, що такими системами аграрії послуговуються вже кілька десятків років, просто його модель економічно вигідніша: вартість макету не перевищила 300 грн. А допомога від маленької помічниці (завбільшки 15 х 10 см) - неабияка:
-Ця система вимірює освітленість приміщення, вологість ґрунту й вологість повітря, а також температуру ґрунту й повітря, -пояснює автор. - Ще можна додати контроль РН ґрунту. Таку модель хоч зараз можна встановити в теплиці. Працює вона від блоку живлення на 5 В або від Power Bank і може бути дуже зручною для невеличкого господарства.
Перспективу впровадження цієї розробки у виробництво високо оцінює науковий керівник Василя Гринюка, доцент кафедри метрології та інформаційно-вимірювальної техніки Інституту інформаційних технологій ІФНТУНГ, Анна Винничук: :
-Насамперед важлива її практична цінність. Вона дуже підходить для малих і середніх фермерських господарств, які спеціалізуються на овочівництві. Наразі автор апробовував макет самотужки, але працюватиме в цьому напрямку й далі - його магістерська робота буде присвячена цій темі, й вона матиме продовження. Тож наступним кроком, можливо, стане апробація в реальному господарстві.
А в тому, що її вихованець не зупиниться на досягнутому, не має жодних сумнівів, каже:
-Студенти, які захопились науковою діяльністю, продовжують її попри все - карантин їх не спиняє. У випадку Василя Гринюка, перший етап конкурсу він пройшов ще до карантину. Ну, а вже на другому зробити доповідь онлайн для студента в магістратурі, ще й для автора такої роботи, не становило жодної проблеми.
Що ж, успіх любить наполегливих. А Василь Гринюк - не з тих, хто зупиняється на півдорозі. Вже планує подальшу роботу, обмірковує модернізацію моделі, шукає контакти з виробниками датчиків вищої якості. І хтозна, можливо, через кілька років його розробкою користуватимуться в усіх фермерських господарствах країни.